Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost danas je izvijestio da je za projekte energetske obnove kuća, koji se provode u 180 županija, gradova i općina osigurao sufinanciranje u iznosu oko 160 milijuna kuna, iako je prvotno za njih bilo planirano 50 milijuna kuna.
Na energetski učinkovit način obnovit će se 6000 kućanstava u 180 jedinica lokalne samouprave, što je tri puta više nego u svih devet godina postojanja Fonda, izjavio je direktor Fonda Sven Müller.
Vlada, Ministarstvo zaštite okoliša i prirode i Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja donijeli su Program energetske obnove obiteljskih kuća za razdoblje od 2014. do 2020. u ožujku ove godine, a provodi ga Fond.
Temeljem tog programa Fond je u travnju objavio Javne pozive namijenjene lokalnim jedinicama, kako bi što više građana dobilo priliku korištenja bespovratnih sredstava za mjere povećanja energetske učinkovitosti i korištenja obnovljivih izvora energije.
Fond je odobrio sredstva za sufinanciranje projekata u 180 jedinica lokalne i regionalne samouprave, čime se u Program obnove obiteljskih kuća uključilo 11 županija, 69 gradova te 100 općina.
Novac za kvalitetniju stolariju, izolaciju i sustave grijanja
U njih 166 sredstva su dostupna za zamjenu stolarije, toplinsku izolaciju i obnovu fasade te povećanje energetske učinkovitosti sustava grijanja. U 97 lokalnih jedinica su bespovratni poticaji namijenjeni sustavima za korištenje obnovljivih izvora energije u kući – sunčanim kolektorima, fotonaponskim panelima, kotlovima na pelete ili pirolitičkim kotlovima na drva te vjetrogeneratorima i dizalicama topline. Projekti povećanja energetske učinkovitosti u kućanstvima obuhvatit će oko 3.400 kućanstava, dok će kroz ove projekte u obiteljske kuće biti ugrađeno nešto više od 2.600 obnovljivih sustava energije.
“Sufinanciranje ovakvih mjera ima za cilj povećanje energetske učinkovitosti kućanstava naših građana, smanjenje mjesečnih troškova za energiju i vodu i ukupno poboljšanje kvalitete života. Istovremeno, planiranje ovakvih zahvata podrazumijeva i angažman lokalnih tvrtki i stručnjaka. Energetski učinkovita gradnja i obnova više nemaju alternativu i gledajući dugoročno ovakve mjere su itekako isplative, pogotovo uz poticaje kakve nudi Fond, a koji se kreću od 40 do 80 posto”, zaključio je Müller.
Za obnovu kuća građani će moći dobiti od 50 pa do 82,5 posto bespovratnih sredstava, ovisno o statusu područja gdje žive. Područja posebne države skrbi, prva skupina jedinica lokalne i regionalne samouprave te otoka i zaštićeni dijelovi prirode od Fonda će dobiti 80 posto, dok će lokalna jedinica trebati izdvojiti svega 2,5 posto od ukupne investicije.
Na tim će područjima, primjerice, za jedan solarni sustav vrijednosti do 30.000 kuna, Fond izdvojiti do 24.000 kuna, dok bi općina, grad ili županija trebala izdvojiti 750 kuna. Kućanstvo bi, prema tome, za takav solarni sustav trebalo izdvojiti 5.250 kuna.
Poticaji i do 60.000 kuna
Iznos poticaja ograničen je procijenjenom vrijednosti takvih investicija pa tako za mjere energetske učinkovitosti Fond može odobriti maksimalno 60.000, 45.000 odnosno 30.000 kuna, a za sustav korištenja obnovljivih izvora energije maksimalno do 24.000, 18.000 ili 12.000 kuna, ovisno o području na kojem se kuća nalazi.
Građani se za bespovratna sredstva prijavljuju na javne natječaje koje objavljuju lokalne jedinice: grad, općina ili županija. Prilažu potrebnu dokumentaciju, poput preslike osobnih iskaznica ukućana, vlasničkog lista, uporabne, građevinske dozvole ili neke druge isprave koja dokazuje legalnost kuće te projektantskog troškovnika odnosno ponude proizvođača ili dobavljača radova. Lokalne jedinice po potrebi obavljaju terenski pregled prijavljenih kuća i rangiraju prijave sukladno uvjetima natječaja, a građani kojima sredstva budu odobrena dobit će vaučere koje zatim mogu koristiti kao sredstvo plaćanja izvođaču radova.
Direktor Fonda najavio je kako će s ovakvim programom nastaviti i u idućim godinama, tako da bi svi građani trebali dobiti priliku za korištenje bespovratnih sredstava.