Japan u subotu obilježava 70. obljetnicu bezuvjetne kapitulacije zemlje proglašene 15. kolovoza 1945., a japanski car Akihito je na svečanosti u Tokiju izrazio “duboko žaljenje” zbog japanske uloge u Drugom svjetskom ratu, prenose agencije.
“Razmišljajući o našoj prošlosti i imajući na umu osjećaje dubokog žaljenja zbog posljednjeg rata, iskreno se nadam da se ratne strahote više nikada neće ponoviti”, rekao je car Akihito na memorijalnoj svečanosti, 70 godina nakon što je njegov otac car Hirohito proglasio japanski poraz.
“Zajedno s našim narodom, odajem počast svima onima koji su izgubili živote u ratu, kako na bojišnicama tako i drugdje, i molim se za mir u svijetu i za nastavak razvoja naše zemlje”, rekao je japanski car, prenosi Reuters.
U svetište Yasukuni, gdje se odaje počast vojnicima poginulima u borbi ali i ratnim zločincima, na obljetnicu su došle dvije ministrice u vladi premijera Shinza Abea, koji je u petak u svom govoru rekao da “najdublje žali” zbog patnji koje je Japan prouzročio u Drugom svjetskom ratu, ali je dodao da se budući naraštaji njegovih sunarodnjaka ne bi trebali nastaviti ispričavati zbog pogrešaka iz prošlosti.
Nasljeđe Drugog svjetskog rata još opterećuje odnose Japana s Kinom i Južnom Korejom, zemljama koje je tada brutalno okupirao.
Haruko Arimura, ministrica zadužena za ženska pitanja, te Sanae Takaichi, njezina kolegica iz unutarnjih poslova i komunikacija, stigle su ujutro u to svetište smješteno u središtu Tokija.
Premijer Abe ne bi trebao u subotu posjetiti to šintoističko svetište na koje Peking i Seul gledaju kao na simbol kolonijalističke prošlosti Japana, ali je poslao ritualne darove, izvijestili su japanski mediji. Njegov posjet 2013. izazvao je ljutnju Pekinga i Seula i izazvao kritike japanskog saveznika Washingtona.
Ondje se odaje počast 2,5 milijuna mrtvih ali je polemika nastala nakon što su 1978. potajno upisana imena 14 Japanaca koje su saveznici nakon kapitulacije Japana osudili kao ratne zločince.
“Došla sam odati počast onima koji su se žrtvovali za svoju zemlju i molila sam se da se nastave napori u korist mira u Japanu i svijetu”, izjavila je Arimura dok je njezina kolegica Takaichi ocijenila da se radi “o nacionalnom pitanju”.
I ostali politički uglednici prošetali su alejom svetišta, među kojima zastupnik Koichi Hagiuda, bliski savjetnik premijera, prenosi agencija AFP.
Kasnije tijekom dana car Akihito, sin Hirohita koji je vladao tijekom rata, održao je govor u prisustvu Abea i 7000 osoba na drugoj lokaciji u Tokiju, u Budokanu. Car koji nikada nije posjetio Yasukuni, izrazio je “duboko žaljenje” zbog Drugog svjetskog rata, prvi put na nekoj svečanoj obljetnici, po japanskim medijima.
U svom govoru povodom kapitulacije u petak Abe je naglasio da podržava “neopozive” isprike svojih prethodnika zbog japanskih zločina u ratu, uključujući i znamenitu ispriku premijera Tomiichija Murayame iz 1995., ali nije ponudio svoju vlastitu ispriku. “Japan više nikada neće ratovati”, naglasio je Abe.
Peking i Seul jasno su dali do znanja da žele da Abe ponovi Murayaminu “duboku i iskrenu ispriku” za patnje koje je nanijela japanska “agresija”.
Deset godina poslije Murayame, njegove je riječi ponovio tadašnji premijer Junichiro Koizumi, prenosi BBC. Peking i Seul to smatraju standardom ispod kojeg se ne smije ići. Abe je, međutim, u izjavi morao paziti i na svoje konzervativce kojima je dosta onoga što doživljavaju ponižavajućim krugom ispričavanja.
“Naša je zemlja prouzročila nemjerljivu štetu i patnju”, rekao je u petak Abe. “Kada razmišljam o toj činjenici ostajem bez riječi i u srcu osjećam najdublju bol”.
“Japan je nekoliko puta izrazio kajanje i ispričao se za svoja djela u ratu. To stajalište prethodnih vlada ostat će nepokolebljivo i u budućnosti”, rekao je Abe. Buduće japanske naraštaje, međutim, ne bi trebalo opterećivati novim isprikama.
“U Japanu je sada 80 posto stanovništva rođenog poslije rata. Ne smijemo dopustiti da naša djeca, unuci i buduća pokoljenja, koja s ratom ništa nisu imala, budu predodređena za ispričavanje”, rekao je. “Međutim, mi Japanci, svih generacija, moramo se otvoreno suočiti s našom povijesti”.
Abeova izjava, kojeg kritičari smatraju revizionistom koji želi ublažiti mračnu japansku ratnu prošlost, pažljivo će se analizirati u Pekingu i Seulu, ali i u Washingtonu, japanskom savezniku koji želi ublažavanje tenzija u regiji.
Južnokorejska predsjednica razočarana Abeovom izjavom
Predsjednica Južne Koreje Park Geun-hye izjavila je u subotu da je govor japanskog premijera Shinza Abea u kojem izražava duboko žaljenje za djela koja je počinila njegova zemlja tijekom Drugog svjetskog rata razočarao očekivanja Seula.
“Premijerova izjava od petka ni izbliza ne ispunjava želje”, kazala je južnokorejska predsjednica u govoru povodom obilježavanja 70. obljetnice kapitulacije Japana na kraju Drugog svjetskog rata i završetka japanske kolonizacije Korejskog poluotoka.
Predsjednica Park smatra da bi Tokio trebao poduzeti “iskrene korake” kako bi stekao povjerenje susjednih zemalja. Inzistirala je na potrebi japanske vlade da “što je prije moguće” riješi problem azijskih žena koje su služile kao seksualno roblje za japanske vojnike tijekom rata.
Slučaj tih “žena za utjehu” posebno je osjetljiv u Južnoj Koreji gdje je samo 50 od tisuća tih žena još živo.
Japanski premijer Abe aludirao je na tu temu u svojem govoru u petak ustvrdivši da žene čija su “čast i dostojanstvo povrijeđeni” u pozadini borbenih polja ne smiju biti zaboravljene.
Južna Koreja zahtijeva da Japan prizna u potpunosti svoju krivnju u patnjama tih žena i odobri im odštetu.
Nezadovoljstvo Pekinga japanskom komemoracijom
Kinesko ministarstvo vanjskih poslova izrazilo je u subotu “veliko nezadovoljstvo” Pekinga nakon posjeta troje japanskih ministara svetištu Yasukuni u Tokiju, na dan obilježavanja 70. obljetnice kapitulacije Japana 1945.
“Japanski političari odlučili su tog dana posjetiti svetište koje odaje počast ratnim zločincima prvog reda i slavi japanski agresorski rat”, priopćilo je ministarstvo. “To još jednom pokazuje pogrešan stav Japana oko povijesnih pitanja”, dodaje Peking.
“Kina izražava odlučno protivljenje i veliko nezadovoljstvo” nakon posjeta japanskih ministara tom svetištu koje Peking i Seul doživljavaju kao simbol kolonijalističke prošlosti Japana.
U šintoističkom svetištu Yasukuniju odaje se počast 2,5 milijuna poginulih u Drugom svjetskom ratu, ali su među imenima žrtava i imena četrnaestorice Japanaca koje su saveznici nakon kapitulacije Japana osudili kao ratne zločince.
Nasljeđe Drugog svjetskog rata još opterećuje odnose Japana s Kinom i Južnom Korejom, zemljama koje je tada brutalno okupirao.
Tekst se nastavlja ispod oglasa