Predsjednik Hrvatskog sabora Josip Leko doputovao je u utorak u Varšavu gdje će s najvišim poljskim parlamentarnim dužnosnicima razgovarati o bilateralnim odnosima i međuparlamentarnoj suradnji Hrvatske i Poljske. Biti će riječi i o aktualnim europskim i svjetskim političkim temama, uključujući ukrajinsku krizu.
Predsjednik Sabora razgovarat će tijekom dvodnevnog posjeta s predsjednikom poljskog parlamenta, Sejma, Radoslawom Sikorskim, predsjednikom Senata Bogdanom Borusewiczem te s čelnicima parlamentarnih odbora za europske i vanjske poslove. Sastat će se i s predstavnicima hrvatske zajednice u Poljskoj.
Tradicionalno vrlo dobri odnosi s Poljskom
Posljednji međusobni susret parlamentarnih čelnika zbio se prije dva tjedna kada se predsjednik Sabora sastao s Boruseviczem prilikom njegova boravka u Zagrebu na inauguraciji hrvatske predsjednice Kolinde Grabar-Kitarović.
Hrvatska i Poljska razvijaju posljednjih godina sve intenzivnije međusobne odnose, koje obje zemlje ocjenjuju vrlo dobrima, što potvrđuju i brojni kontakti na visokoj razini predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti. Dvije zemlje razvile su i intenzivnu međuparlamentarnu suradnju, i na najvišoj razini i na razini parlamentarnih odbora.
Posebno se dobro razgovara na regionalnoj razini pa se tako već četiri godine zaredom organiziraju godišnji susreti Hrvatske zajednice županija i Saveza vojvodstava Poljske. Kroz Forum hrvatskih i poljskih regija razmjenjuju se konkretna iskustva u razvoju lokalnih zajednica, naročito kada je riječ o projektima razvoja za čije se financiranje koriste europska sredstva. Do sada je potpisan niz sporazuma o suradnji između pojedinih hrvatskih i poljskih regija, kao i između pojedinih gradova, a u planu je jačanje suradnje i na nižim razinama.
Poljska je u procesu hrvatskog pristupanja Europskoj uniji s velikom blagonaklonošću gledala na ulazak Hrvatske u članstvo u EU dajući tijekom tog procesa, a posebice u vrijeme predsjedanja Unijom u drugoj polovici 2011., aktivnu potporu Hrvatskoj, s kojom je veže tradicionalno prijateljstvo kojemu doprinosi i oko pola milijuna poljskih turista koji godišnje posjećuju Hrvatsku.
Kao zemlja koja je od ulaska u EU iskoristila značajna sredstva strukturnih i kohezijskih fondova, naročito u različitim projektima izgradnje infrastrukture, Poljska je pokazala veliku spremnost da podijeli svoje iskustvo s hrvatskom stranom te su uspostavljeni posebno intenzivni odnosi na razini resornih ministara za regionalni razvoj i fondove EU. Poljsko iskustvo u desetogodišnjem korištenju fondova prezentirano je tako i prilikom posjeta Zagrebu potpredsjednice poljske vlade i ministrice infrastrukture i razvoja Elzbiete Bienkowske u svibnju 2014.
Za gospodarsku suradnju Hrvatske i Poljske ocjenjuje se da ima dobre pretpostavke za razvoj, a osobit interes za suradnjom postoji na području energetike.
Za obje zemlje vrlo je važno uspostavljanje multimodalnog koridora na relaciji Sjever-Jug (Baltik-Jadran) i posebice povezivanje LNG terminala Swinoujscie, na sjeveru Poljske, s budućim LNG terminalom u Omišlju na Krku, što je Poljskoj osobito važno u svjetlu energetske neovisnosti od Rusije, koja joj je sada glavni dobavljač plina koji stiže preko Ukrajine i Bjelorusije. Prilikom posjeta ministra državne riznice Wlodizimierza Karpinskog, u prosincu 2014., održan je i poslovni forum na kojem su sudjelovale velike poljske i hrvatske tvrtke iz područja energetike.
Energetsko i prometno povezivanje na trasi Baltik-Jadran u interesu je i zemalja tzv. Višegradske skupine, koja uz Poljsku okuplja i Češku, Slovačku i Mađarsku, unutar koje je Poljska bila i jedan od inicijatora potpisivanja zajedničke deklaracije o suradnji te skupine s Hrvatskom, u lipnju 2013. u Budimpešti.
Suradnju sa zemljama V4 na temama od zajedničkog interesa Hrvatska vidi kao dobar način produbljivanja odnosa u srednjoeuropskom regionalnom prostoru, ali i kao snažnu potporu jačoj vidljivosti na razini Europske unije.
Tekst se nastavlja ispod oglasa