Inicijativa mladih za ljudska prava (YIHR) ili ‘parapolitička organizacija’ kako je svojevremeno nazvao dr. sc. Zlatko Hasanbegović, VRO Oluju promatra kao ”udruženi zločinački pothvat” i relativizira Domovinski rat. U suradnji s kolegama iz Srbije, Kosova, BiH i Crne Gore nastoji širiti informacije o ovim temama iz svog kuta gledanja, a sve u svrhu relativizacije i nijekanja srpske agresije na Hrvatsku.
Da nije samo riječ o relativizaciji već da je jedan od ključnih ciljeva podcrtati notornu (dez)informaciju o ”udruženom zločinačkom pokretu” hrvatske vojske za vrijeme Domovinskog rata u RH i BiH, govori i najnoviji njihov projekt (kao i prethodni projekti i aktivnosti) ”Suočavanje s prošlošću i zagovaranje 2022-2025”.
YIHR je financiran iz državnog proračuna Republike Hrvatske preko raznih udruga i zaklada, preko lokalnih jedinica, te preko inozemnih organizacija i zaklada. Uvidom u financijska izvješća vidljivo je i da velika sredstva koja RH prima od EU, kako bi ih uložila u važne projekte dobre i korisne za RH, ta sredstva RH daje jednoj ovakvoj organizaciji koja ustvari radi na uštrb nje i njene povijesti.
YIHR nedavno je sudjelovao i na komemoraciji za obitelj Zec na Sljemenu, gdje su predstavnici ove organizacije u svom govoru istaknuli da spomenik obitelji Zec nije samo potreban Zagrepčanima zbog sjećanja, već da je potreban čovječanstvu da ga smeta i uznemiruje – kao opomena, istaknuli su.
Možda će vas zanimati
Inicijativa mladih za ljudska prava opet relativizira VRO Oluja: Tko stoji iza njih i kako se financiraju?
Inicijativa mladih za ljudska prava je u 2021. primila 2 milijuna kuna donacija iz državnog proračuna i inozemnih vlada
Možda će vas zanimati
Inicijativa mladih za ljudska prava opet relativizira VRO Oluja: Tko stoji iza njih i kako se financiraju?
Inicijativa mladih za ljudska prava je u 2021. primila 2 milijuna kuna donacija iz državnog proračuna i inozemnih vlada
Donatori i financije Inicijative mladih za ljudska prava
Ono što najviše zabrinjava kod egzistiranja jedne ovakve organizacije jest to što financijsku potporu dobivaju od same države Hrvatske. Ova organizacija neprestano širi iskrivljene informacije iz područja Hrvatske povijesti, Domovinskog rata, VRO Oluje ističući agresorsku ulogu Republike Hrvatske u ratu, ističući tzv. ratne zločine koje je navodno počinila hrvatska vojska u ratu, a pak ne spominjući i ne žaleći za hrvatskim žrtvama, ne spominjući velikosrpsku agresiju na Hrvatsku, potrebu plaćanja ratne odštete i slično.
Čini se iz njihovog ugla da je najveći problem Republika Hrvatska, prvi predsjednik Franjo Tuđman, Gojko Šušak, Janko Bobetko, Ante Gotovina i ostali ”krivci” za pobjedu RH u Domovinskom ratu. Inicijativa mladih za ljudska prava bori se protiv jačanja nacionalizma ili patriotizma u RH videći u njemu nešto agresivno i nešto što ugrožava druge. Izdašne donacije primaju i od Europske unije i drugih stranih vlada i organizacija.
Dakle financijski ih podupiru i strani i domaći donatori. Od Hrvatskih ističu se: Grad Zagreb, Središnji državni ured za demografiju i mlade, Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske te Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva.
Od stranih to su: Charles Stewart Mott Foundation, EEA & Norway Grants Active Citizens Fund, EEA & Norway Grants Fund for Youth Employment, Erasmus+, Europe for Citizens, Francusko veleposlanstvo u Zagrebu, National Endowment for Democracy, Peace Nexus, Robert Bosch Stiftung,Rockefeller Brothers Fund.
Iz državnog proračuna dobili gotovo pola milijuna kuna
Inicijativa mladih za ljudska prava, prema financijskom izvješću 2022. godine ostvarila je ukupno 2.308.595 kuna (306.403.21 eura), više nego godinu prije, a od toga je iz državnog proračuna dobila 468.618 kuna, od čega 407.030 kn državnih sredstava koji su namijenjeni za EU projekte. Od Grada Zagreba dobili su prošle godine 1.327 eura, odnosno 10.000 kuna.
Od inozemnih donacija (vlada, udruga, organizacija, EU…) dobili su 1.832.174 kn, odnosno pola milijuna kuna više nego prošle godine.
2021. godine primili su 274.335.39 eura (2.066.980 kuna), od čega je 92.685.38 eura (698.338 kuna) iz državnog proračuna, a 175.004.84 eura (1.318.574 kuna) se odnosi na donacije inozemnih vlada i međunarodnih organizacija.
Javne površine u gradu Zagrebu nosit će ime obitelji Zec
YIHR je nedavno sudjelovao i na komemoraciji za obitelj Zec na Sljemenu, kada je Tomislav Tomašević otkrio i spomen ploču u znak sjećanja za obitelj Zec, ističući od 402 ubijene djece jedino ime, ono Aleksandre Zec, za što je dobio i aplauz od Milorada Pupovca.
Predstavnici ove inicijative tada su u svom govoru istaknuli da spomenik obitelji Zec nije samo potreban Zagrepčanima zbog sjećanja, već da je potreban čovječanstvu da ga smeta i uznemiruje – kao opomena.
Na komemoraciji su naglasili da je postavljanjem spomen-ploče obitelji Zec od strane Grada Zagreba i Srpskog narodnog vijeća, dotad neobilježeno mjesto stradanja konačno postalo obilježeno. Ustvrdili su i kako svoj dugogodišnji zagovarački rad u svrhu čuvanja sjećanja na obitelj Zec – nastavljaju.
Kazali su i da su imena obitelji Zec u Fondu imena iz kojeg se imenuju javne površine za područje Grada Zagreba. ”Sljedeći korak je i imenovanje javne površine u gradu Zagrebu koje će nositi njihovo ime kako bismo svakodnevno prolazeći tim mjestom, znali i podsjetili se kakve posljedice nacionalistička isključivost nosi”, rekli su predstavnici Inicijative mladih za ljudska prava.
Možda će vas zanimati
Ljevičarsko prisjećanje ubojstva obitelji Zec: Znaju li imena ove djece ubijene u Domovinskom ratu?
U povodu 32. godišnjice tragičnog ubojstva obitelji Zec, kod Adolfovca na Sljemenu otkrivena je spomen-ploča i održana komemoracija.
Možda će vas zanimati
Ljevičarsko prisjećanje ubojstva obitelji Zec: Znaju li imena ove djece ubijene u Domovinskom ratu?
U povodu 32. godišnjice tragičnog ubojstva obitelji Zec, kod Adolfovca na Sljemenu otkrivena je spomen-ploča i održana komemoracija.
Strateški ciljevi YIHR-a
Od svojih strateških ciljeva za naredno razdoblje na svojim stranicama navode:
”Ohrabriti mlade i podržati ih da promijene stavove te da se učinkovito bore protiv porasta nacionalizma iz 1990-ih i njegovih posljedica.”
”Pobrinuti se za to da ključne institucije poduzmu korake kako bi se odgovorno suočavale s prošlošću, što uključuje i učinkovitu implementaciju mehanizama tranzicijske pravde.”
”Osnažiti mlade u razvoju kritičkog mišljenja, samoorganizaciji i uvođenju pozitivnih društvenih promjena, s posebnim fokusom na mlade u riziku od marginalizacije i mlade s područja pogođenih ratom.”
Edukacija mladih o ”udruženom zločinačkom pothvatu” (Hrvata)?!
YIHR osmišljava i provodi neformalne obrazovne programe za mlade koristeći poboljšane i nove obrazovne programe, metodološki usmjerene na različite oblike interaktivnih radionica i predavanja o događajima iz 1990-ih.
Na svojim mrežnim stranicama navode da njihovi programi neformalnog obrazovanja uključuju strukturirane obrazovne programe, radionice i webinare, studijske posjete i treninge prvenstveno namijenjene mladima iz ekonomski depriviranih područja posebno izloženih porastu nacionalizma usko povezanog s neriješenim nasljeđem ratova 1990-ih.
”Želimo da mladi posjeduju činjenično znanje o povredama ljudskih prava i zločinima počinjenim u Hrvatskoj i regiji tijekom devedesetih te da su spremni prepoznati ulogu koju je u tome imala njihova vlastita država”, ističu.
Slušajući njihovu interpretaciju VRO Oluje stječe se dojam kao da je riječ o ”udruženom zločinačkom pothvatu”, baš onako kao to srpski agresori ističu. Pogledaje dokument o Oluji koji su napisali u suradnji s Documentom:
Projekt: ”Suočavanje s prošlošću i zagovaranje 2022-2025”
Inicijativa mladih za ljudska prava provodi projekt: ‘‘Suočavanje s prošlošću i zagovaranje 2022-2025” gdje inicijativinu ulogu ima o Human-rights watchdog. Ovaj projekt iz prosrpske perspektive promatra Domovinski rat te hrvatsko vojno-političko rukovodstvo u ratu u Bosni i Hercegovini (1992.- 1994.) usko veže uz pojam udruženog zločinačkog pothvata.
Projekt ”Suočavanje s prošlošću i zagovaranje” usmjeren je na strukturirano i kontinuirano praćenje i javno zagovaranje vezano uz nasljeđe ratova 1990-ih u Hrvatskoj i provedbu mehanizama tranzicijske pravde. Navode kako kao human-rights watchdog prate odnos visokih državnih dužnosnika prema osuđenim ratnim zločincima, stavove prema ratnim zločinima tijekom vojno-redarstvenih operacija, kreiranje politike sjećanja te primjenu ustavnog prava za zaštitu i promicanje prava naroda manjine.
Važno im je istaknuti ”zločinačku” ulogu Hrvata u ratu
Ističu i da surađuju s regionalnim uredima YIHR-a i drugim partnerima koji dijele njihove ”vrijednosti” i viziju poštivanja i zagovaranja ljudskih prava. ”U sljedećem strateškom razdoblju bit ćemo usmjereni na podizanje svijesti javnosti, edukaciju mladih, te zagovaranje vezano uz uključenost hrvatskog vojnog i političkog vrha u rat u Bosni i Hercegovini (1992.-1994.) i odgovornost za ratne zločine počinjene u okviru udruženog zločinačkog pothvata i u okviru međunarodnog oružanog sukoba između Hrvatske i BiH”, navode.
Kao jedan od glavnih ciljeva ovog projekta navode da će kroz memorijalizacijske aktivnosti na nacionalnoj i regionalnoj razini adresirati događaje koji su obilježili devedesete, a koji su nacionalističkim dominantnim narativima sjećanja namjerno zaobiđeni i prepreka su boljem povezivanju nekad blisko povezanih društva. ”Čuvat ćemo sjećanje na sve civilne žrtve rata”, kažu.
*Ovaj tekst sufinanciran je sredstvima Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija
Tekst se nastavlja ispod oglasa