Ane Mljećka, točnije Ane Stražičić Rodriguez, rođena je na otoku Mljetu. Hrvatska je iseljenica u SAD-u, a za Narod.hr ispričala je svoju priču.
Ina Vukić: ‘Iseljenici žive svakodnevni život u Australiji, a hrvatski u srcu i mislima’
“U 80-tim sam došla u Ameriku, u New York, u potrazi za boljim životom. Tu sam upoznala svoju ljubav, Portorikanca Luisa A.Rodrigueza s kojim imam dvoje prekrasne djece, Michelle Ramonitu i Alberta Iliju. Oni su moje najveće bogatstvo, moja inspiracija, moj oslonac i moja potpora za sve što radim. Odgojili smo našu djecu u ljubavi prema sve tri domovine. Kad su Michelle i Alberto pitali odakle su, govorila sam – mi imamo tri domovine: Ameriku ,Hrvatsku i Portoriko. Govore tri jezika (engleski, hrvatski i španjolski)”, počinje svoju priču Ane Mljećka.
“Kako smo dolazili svako ljeto dva mjeseca u Hrvatsku, na Mljet ,djeca su uživala kod svoje babe Zdravke. Zavoljeli su život na otoku, ribajući, plivajući i roneći. Naučili su mljetski dijalekt tako da mnogi kad čuju Michelle i ne vjeruju da je rođena u Americi. Osim što sam ih ja učila hrvatskom jeziku i povijesti vodila sam ih svaki petak u hrvatsku školu u naš Hrvatski centar na Manhattanu. A kao članovi Folklorne grupe Kardinal Stepinac NY naučili su plesati hrvatske plesove, pjevati hrvatske pjesme, dok Alberto zna i svirati tamburicu. Baš zbog dobrog poznavanja hrvatskog jezika Michelle često radi kao prevoditelj”, priča Ane.
Michelle je završila američki fakultet RIT-Croatia u Dubrovniku i ostala je živjeti na Mljetu “jer voli Mljet i sebe smatra pravom Mljećkom”.
“Uvijek je voljela kad bi je zvala moja Mala Mljećka. Za jednu Amerikanku koja je završila američki fakultet turističkog smjera s diplomskim radom na temu – Ekonomski razvoj Mljeta i Hrvatskih otoka, sa znanjem tri strana jezika, s velikom ljubavi za Hrvatsku, radnim iskustvom kojega je stekla za vrijeme studiranja i stažem u EU Parlamentu, fantastičnim komunikativnim osobinama motivacijom za stvaralaštvom i promoviranje Hrvatske kroz mnoge kulturne i humanitarne događaje, stvarno je teško povjerovati da je jednoj takvoj mladoj osobi iz iseljeništva teško naći posao. Ali Michelle s puno optimizma kaže da će se snaći, da će stvoriti sama sebi posao ako ga ne nađe jer želi ostati na Mljetu. Na kraju, uvijek se može vratiti u Ameriku”, s ljubavlju nam priča o svojoj kćeri.
“Alberto je završio za pomorskog inženjera na SUNY Maritime Akademiji i nastavlja karijeru u US Coast Gard, gdje je upravo položio za časnika”, dodaje o sinu.
“Moj suprug Luis, po zanimanju kuhar, uklopio se jako lijepo u našu hrvatsku zajednicu u NY-u i često pomaže kuhati kad se organiziraju razne zabave ili humanitarne akcije, kao i na Hrvatskoj zemlji u NY za vrijeme piknika. Luis je moja najveća podrška u svemu što radim za promoviranje Hrvatske, Dubrovnika, Mljeta – kulturne baštine, gastronomije, humanitarnih akcija i fundraisinga. Napisala sam kuharicu (2013., drugo izdanje 2014-) Iz Komina Ane Mljećke-Tradicionalna kuhinja iz dubrovačkog kraja – Hrvatska kuhinja – zdrava mediteranska ishrana s kojom sam počela promovirati hrvatsku hranu u Americi. Promocije knjige bile su vrlo uspješne u NY, LA, Chicagu, Torontu, Dubrovniku i Mljetu. Organizirala sam i izložbu Hrvatske kulturne baštine – Vezovi i narodne nošnje iz Dubrovačkog kraja – Mljet, Konavle i Dubrovačko primorje u NY i Chicagu”, kaže nam Ane.
“Pomogla sam i drugima pri organizaciji ne maloga broja fundraisinga i humanitarnih akcija, raznih zabava gdje se promovirala Hrvatska, a pogotovo Dubrovnik i Mljet. Za taj svoj rad dobila sam puno pohvala i nagrada od hrvatskih organizacija u svijetu. Samo ove godine od Croatian World Congresa USA – pohvalu za promoviranje hrvatske kulturne baštine Dubrovnika i za internacionalno promoviranje Mljeta i hrvatskih Otoka, od Croatian Womens Network nagradu za Najutjecajniju Hrvatsku ženu i buduću lidericu za 2020.g. Ali od svih nagrada najdraže su mi one pjesme koje su mi napisali mljetski pjesnici: Ivan Bamba Čumbelić, Ivica Hajdić i Matko Brzica. Biti inspiracija ovim divnim ,mljetskim pjesnicima velika mi je čast”, opisuje svoj bogat rad Ane.
“Naravno da ovo ne bi mogla sve postići da nije uz mene moja obitelj i veliki broj mojih dragih prijatelja u Hrvatskoj i Americi, a pogotovo u NY. Samo se želim od srca svima zahvaliti i poželjeti im puno sreće u zdravlja jer ćemo sigurno još imati puno fešta i događaja na kojima ćemo zajedno raditi kao i do sada iz ljubavi, dobrotvornim radom za našu Hrvatsku, a posebno za našu hrvatsku zajednicu u NY. Posebno mi je stalo da moj otok Mljet, kojega je Britanski Times uvrstio u deset najljepših i najvažnijih otoka na svijetu, za kojega je jedan od najpoznatijih istraživača podmorja, Jacques Cousteau, rekao da ima najljepše podmorje na svijetu ,ali prije svega zbog svoje bogate prirodne raznolikosti, preko stotinjak endemskih i životinjskih vrsta zaštitimo UNESCOM. Svojim dugogodišnjim radom zainteresirala sam mnoge hrvatske svjetske organizacije i mnoge utjecajne osobe hrvatske i strane osobe u kulturi i politici, odobrenje moje inicijative od ministarstava i za prirodu i za kulturu tako da je po protokolu s Mljeta poslan službeni dopis na uvid Voditeljici i glavnoj tajnici hrvatskog povjerenstva pri Ministarstvu za UNESCO-u gospođi Rut Carek. Duboko se nadam da će se moj san i želje mnogih ljubitelja prirode ostvariti da moj lijepi Otok Mljet dobije zaštitu koja mu je neophodno potrebna i koja bi donijela do boljeg i kvalitetnijeg života i turističkog razvoja cijelog otoka”, kaže Ane, koja čini sve što može kako bi promovirala Hrvatsku.
U zadnje vrijeme radi na “Cooking Classes with Ane Mljećka“(Satovi kuhanja s Anom Mljećkom), a s prijateljicom Tatjanom Bistre radi na knjizi koja će promovirati hrvatsku kuhinju i Hrvatska autohtona vina – Cooking with Ane Mljećka i Tanya Istrijanka-Croatian Healthy Mediterranean Cousin from Istra to Dubrovnik & Authentic Croatian Wine. Zahvaljujući profesorici Magdi Maver recepti iz njezine knjige i način krpljenja mreža i vršaja koristi se u Erasmus edukativnom programu EU i Školi za život pri Hrvatskom Ministarstvu kulture kao dio kulturne različitosti među narodima u EU .
“Hrvatski iseljenici su sigurno najveći promotori Hrvatske u svijetu jer to radimo iz ljubavi prema našoj Domovini Hrvatskoj iz koje smo otišli svatko iz nekog svog razloga za boljim životom – svi imamo prijatelje kojima pričamo o Hrvatskoj, pozivamo ih na naše fešte, upoznajemo ih s našom kulturom, gastronomijom, vinima – a pogotovo s ljepotama naše lijepe domovine. Mnogi od njih dolaze baš zbog toga u Hrvatsku na odmor, a neki bi kao i nemali broj naših iseljenika ulagali u Hrvatsku što je otežano kompliciranom administracijom posebno nepovoljnim zakonima. Hrvatski iseljenici i bez ulaganja doprinose ekonomiji Hrvatske dolaskom na odmor i u posjetu svojim obiteljima i prijateljima a pogotovo pomažući svojim obiteljima u Hrvatskoj”, smatra Ane.
“Mnogi su se vratili poslije samostalnosti Hrvatske s velikim srcem, neki su ostali, a mnogi su se vratili jer su se suočili s administrativnim i zakonskim preprekama. Mnogi umirovljenici bi se vratili ako se ukine duplo oporezivanje. Nije li dovoljni da npr. svoje velike američke mirovine troše u Hrvatskoj?”, ističe.
“Hrvatski iseljenici koji su državljani Republike Hrvatske imaju sva prava za glasovanje kao i hrvatski državljani koji žive u Hrvatskoj , to je naše pravo i dužnost koje nam je zagarantirano Ustavom Republike Hrvatske. No, hrvatskih Konzulata u kojima se omogućava glasovanje ima samo u nekoliko gradova i onima koji žive daleko, a žele glasati nemoguće je doći na glasovanje. Zato su mnogi nezadovoljni i osjećaju se zakinuti za svoja prava što bi se bez problema moglo riješiti kad bi se uvelo elektronsko glasovanje koje imaju i zemlje s puno manjim demokratskim sustavom nego što ga ima Hrvatska“, kaže na pitanje o problemima s kojima se susreću.
Na kraju razgovora poslala je poruku mladima.
“Željela bi ostaviti poruku pogotovo mladim Hrvatima, da dobro promisle prije nego odu vani jer je nostalgija velika bol i patnja i većina nas liječi tu tugu u očima i bol oko srca. To da s ljubavlju promoviramo našu Hrvatsku nas i drži i povezuje u tuđini. Posebno vi mladi Hrvati budite ponosni na svoju Domovinu Hrvatsku, volite je i poštujte sve njene simbole, njenu zastavu, njen grb a posebno njene branitelje, njene heroje koji su dali život da bi mi svi imali slobodnu i lijepu. Čuvajte svoju Domovinu Hrvatsku, borite se za njena prava i vrijednosti koje počivaju na tradiciji s vjerom u dragoga Boga”, zaključila je Ane Mljećka u razgovoru za Narod.hr.
Tekst se nastavlja ispod oglasa