U Hrvatskoj je dugovječna tradicija štovanja Blažene Djevice Marije, a u teškim vremenima i nevoljama narod ju je molio za pomoć. Pouzdavajući se u njezin nebeski zagovor častili su je iz zahvalnosti kao “kraljicu Hrvata”. Kroz povijest zazivali su je i “fidelissima advocata Croatiae” (najvjernija odvjetnica Hrvata). Danas se hodočasti u svetištima u Hrvatskoj ali i onima izvan zemlje.
U Hrvatskoj je mnogo marijanskih svetišta, a među najpoznatija spadaju: Svetište Majke Božje Bistričke u Mariji Bistrici, Svetište Majke Božje Trsatske na Trsatu, Svetište Gospe Sinjske u Sinju, Svetište Majke Božje Loretske u Arbanasima kod Zadra, Svetište Gospe od Zečeva u Ninu, Crkva Majke Božje Remetske u zagrebačkim Remetama, Svetište Majke Božje Aljmaške u Aljmašu.
Zadnjih nekoliko godina, prema procjenama iz turističkih zajednica pojedinih mjesta gdje se nalaze svetišta i iz samih svetišta, dolazilo se do brojki od više od pola milijuna posjetitelja-hodočasnika u svetištima za blagdan Velike Gospe. I ove se godine očekuje slično, po nekima i više, pogotovo što u neka od tih mjesta, poput Marije Bistrice, svake godine sve više vjernika stiže par dana prije blagdana, pa i ostaju dulje, ostvarujući noćenja.
Iako je većina posjetitelja u svetištima za Veliku Gospu hrvatskih građana, mnogo je i stranih posjetitelja, pogotovo u svetištima na Jadranu te mjestima blizu obale. S druge strane, u Hrvatskoj postoji i tradicija da domaći hodočasnici povodom tog blagdana putuju i u europska marijanska svetišta, poput Fatime, Lourdesa te u susjedne zemlje poput Italije, BiH (Plehan kod Dervente, Međugorje) i drugih.
Poznatija svetišta Majke Božje u svijetu su Svetište Majke Božje u Lourdesu (Francuska), u Fatimi (Portugal), u Czestochowi (Poljska), Loretu (Italija), Altötting (Njemačka) i u Guadalupeu (Meksiko).
Broj hodočasnika, koji posjećuju neka od tih svetišta svake godine vrlo je velik. Npr. Lourdes koji ima oko 15.000 stanovnika, prima oko pet milijuna hodočasnika svake godine. Godišnje više od milijun hodočasnika posjećuje i svetište Crne Madone u Kapeli milosti u Altöttingu u Njemačkoj, gdje se već više od 500 godina pripisuju čuda zagovorom Djevice Marije. Najveće poljsko hodočasničko mjesto samostan je Jasna Gora kod Czestochowa, u kojemu se nalazi čudotvorna milosna slika “Crne Majke Božje”, koju se tamo časti još od 1382. godine.
Na nedavno održanoj Međunarodnoj konferenciji o vjerskom turizmu u Italiji, jednoj od vodećih svjetskih zemalja hodočasničkog turizma, ukazano je na nove potrebe putnika koji putuju iz duhovnih i vjerskih motiva, očekujući u destinacijama povezivanje i s lokalnim stanovništvom i očuvanim vjerskim i baštinskim vrijednostima.
“Na toj je konferenciji ukazano i na potrebu veće pažnje prema vjerskom turizmu u brojnim zemljama, pa i u Hrvatskoj, koja je označena zemljom velikog potencijala za taj segment zbog svoje sakralne baštine i tradicije te razvijene turističke infrastrukture”, ističe za Hinu glavna tajnica Udruge nezavisnih putničkih agenata Hrvatske (UNPAH) Vlasta Klarić, koja je bila među stotinjak sudionika iz 15-ak zemalja na toj konferenciji.
Dodajući kako se dosta članica UNPAH-a bavi vjerskim turizmom, organizirajući putovanja na tu temu po Hrvatskoj i izvan nje, Klarić iznosi procjene da je tržište vjerskog turizma u Europi vrijedno oko 18 milijardi eura te da svake godine pomalo raste.
Smatra da bi taj segment turizma trebao imati više mjesta u turističkoj promociji zemlje i strateški se više koristiti, jer se taj vid putovanja veže s kulturom, eno-gastronomijom i drugom ponudom, podrazumijevajući otkrivanje duhovnog življenja kroz obilaske samostana, katedrala, svetišta i drugih sakralnih objekata.